Alates 2009. aastast on Eesti pärimusmuusika keskus korraldanud muusika- ja huvikoolides või eraõpetajate käe all pärimusmuusikat õppivatele lastele ja noortele võistumängimisi. Sel korral võisteldi pillide, osalejate arvu ja tasemete järgi kujunenud rühmades: kandled, lõõtsalised, poogenpillid ning neli koondgruppi. Noored pillimängijad esitasid kaks eriilmelist vabalt valitud eesti pärimusmuusika pillilugu, millest üks pärines esitaja kodukandist või oli muul moel mängijaga seotud. "See on üks eesti pärimusmuusika keskuse olulisemaid sündmusi, sest järelkasv ongi kõige olulisem," tõdes pärimusmuusika keskuse juhataja Tarmo Noormaa. "Pärimusmuusika on oma olemuselt sotsiaalne liim, see ühendab inimesi omavahel. Kui seda kuskil omaette harjutada, siis see nagu ei olegi pärimusmuusika, aga kui rahva ees või perekonna keskel mängida, siis see muutub pärimusmuusikaks. Tahan noori julgustada võimalikult palju mängima koosviibimistel, võistlustel, tänavanurkadel – siis tekib õige pärimusmuusika tunne muusikale juurde," ütles Noormaa osalejatele auhinnatseremoonial.